Sääntömuutosehdotuksia 2018
Moderators: Moderaattori, Moderaattorit
Sääntömuutosehdotuksia 2018
AS-lajiryhmä on saanut harrastajilta sääntömuutosehdotuksia ja haluaa kuulla mielipiteitä seuraaviin valikoituihin ehdotuksiin liittyen:
1. Onko rengaspykälän 80.2 seuraava kohta vielä tarpeellinen, vai voisiko poistaa säännöistä?
” 1.6.-31.8. välisenä aikana saadaan käyttää vain hienokuvioisia
renkaita. Kun kulutuspinnan leveys on alle 135
mm (uudessa renkaassa), uraleveys ei saa olla yli 9 mm.
Mittaus suoritetaan 9 mm:n neliötulkilla, mikä ei saa
painua uran pohjaan kulutuspinnan missään osassa lukuun
ottamatta reunapaloja. Renkaan uudelleenmuotoilu
on kielletty.”
Vai pitäisikö korvata tekstillä ”Käytettävien renkaiden oltava tieliikennekäyttöön hyväksyttyjä ja asianmukaisella hyväksymismerkinnällä varustettuja”?
2. Voisiko talvella SM-kilpailun osanottomaksun enimmäismäärän korottaa 120 Euroon aurauskulujen kattamiseksi (70.6)?
3. Olisiko ok että C-luokan kilpailija saisi osallistua kilpailuun B-luokassa vaikkei olisi saanutkaan viittä luokituspistettä kalenterivuoden aikana (60.3)?
4. Pitäisikö B-Cupin rinnalle ottaa C-Cup? Etenkin C-luokkalaisilta toivotaan kommentteja halukkuudesta kiertää kisoja kauempanakin jos olisi oma arvosarja.
5. Ehdotuksia / vaihtoehtoja luokkanousuun ja –laskuun (60.3 ja 60.4):
A) Nousupisteet kertyvät jatkuvasti siten etteivät ne nollaannu vuodenvaihteessa (nousupisterajat tarkistetaan). Tarkoitus helpottaa harvemmin kilpailevien nousumahdollisuutta.
B) Luokkanousu tapahtuu kun kilpailija on saavuttanut luokkanousuun vaadittavan pistemäärän tai halutessaan kilpailija voi ajaa kauden loppuun siinä luokassa missä kilpaili ennen luokituspisteiden täyttymistä jonka jälkeen hänen on noustava seuraavaan luokkaan.
Nykyisellään voi aiheuttaa esim. aluemestaruussarjan viimeisten osakilpailujen väliinjäämisen.
C) Luokasta tippuu seuraavaksi alempaan luokkaan jos ei vuoden (/pistelaskukauden) aikana saa tiettyä pistemäärää.
6. Pitäisikö vanhan Cup-voittajan toimiessa kuskina sallia sarjapisteet (vain kartturina vanha Cup-voittaja ei olisi sarjapistekelpoinen)? Tai pitäisikö kaikille vanhoille Cup-voittajille sallia sarjapisteet esim. pari vuotta Cup-voiton jälkeen? (70.11)
Voit kommentoida aiheita tähän ketjuun tai olla yhteydessä lajiryhmään (http://www.autourheilu.fi/lajit/paataso/ota-yhteytta/) viimeistään keskiviikkona 26.4.
Lajiryhmä kiittää etukäteen palautteesta ja pyrkii kehittämään sääntöjä harrastajien toiveiden mukaisesti.
AS-lajirymän puolesta,
Timo Leppäkorpi
1. Onko rengaspykälän 80.2 seuraava kohta vielä tarpeellinen, vai voisiko poistaa säännöistä?
” 1.6.-31.8. välisenä aikana saadaan käyttää vain hienokuvioisia
renkaita. Kun kulutuspinnan leveys on alle 135
mm (uudessa renkaassa), uraleveys ei saa olla yli 9 mm.
Mittaus suoritetaan 9 mm:n neliötulkilla, mikä ei saa
painua uran pohjaan kulutuspinnan missään osassa lukuun
ottamatta reunapaloja. Renkaan uudelleenmuotoilu
on kielletty.”
Vai pitäisikö korvata tekstillä ”Käytettävien renkaiden oltava tieliikennekäyttöön hyväksyttyjä ja asianmukaisella hyväksymismerkinnällä varustettuja”?
2. Voisiko talvella SM-kilpailun osanottomaksun enimmäismäärän korottaa 120 Euroon aurauskulujen kattamiseksi (70.6)?
3. Olisiko ok että C-luokan kilpailija saisi osallistua kilpailuun B-luokassa vaikkei olisi saanutkaan viittä luokituspistettä kalenterivuoden aikana (60.3)?
4. Pitäisikö B-Cupin rinnalle ottaa C-Cup? Etenkin C-luokkalaisilta toivotaan kommentteja halukkuudesta kiertää kisoja kauempanakin jos olisi oma arvosarja.
5. Ehdotuksia / vaihtoehtoja luokkanousuun ja –laskuun (60.3 ja 60.4):
A) Nousupisteet kertyvät jatkuvasti siten etteivät ne nollaannu vuodenvaihteessa (nousupisterajat tarkistetaan). Tarkoitus helpottaa harvemmin kilpailevien nousumahdollisuutta.
B) Luokkanousu tapahtuu kun kilpailija on saavuttanut luokkanousuun vaadittavan pistemäärän tai halutessaan kilpailija voi ajaa kauden loppuun siinä luokassa missä kilpaili ennen luokituspisteiden täyttymistä jonka jälkeen hänen on noustava seuraavaan luokkaan.
Nykyisellään voi aiheuttaa esim. aluemestaruussarjan viimeisten osakilpailujen väliinjäämisen.
C) Luokasta tippuu seuraavaksi alempaan luokkaan jos ei vuoden (/pistelaskukauden) aikana saa tiettyä pistemäärää.
6. Pitäisikö vanhan Cup-voittajan toimiessa kuskina sallia sarjapisteet (vain kartturina vanha Cup-voittaja ei olisi sarjapistekelpoinen)? Tai pitäisikö kaikille vanhoille Cup-voittajille sallia sarjapisteet esim. pari vuotta Cup-voiton jälkeen? (70.11)
Voit kommentoida aiheita tähän ketjuun tai olla yhteydessä lajiryhmään (http://www.autourheilu.fi/lajit/paataso/ota-yhteytta/) viimeistään keskiviikkona 26.4.
Lajiryhmä kiittää etukäteen palautteesta ja pyrkii kehittämään sääntöjä harrastajien toiveiden mukaisesti.
AS-lajirymän puolesta,
Timo Leppäkorpi
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Kun kerran pyydetään mielipidettä, niin tässä minun vastaukseni kohta kohdalta:
1. Voi korvata ehdotetulla tekstillä.
2. Kyllä voi korottaa, riittääkö edes? 140-150 voisi olla jo riittävä näillä osallistujamäärillä. Mikäli osallistujamäärät lähtisivät jossain vaiheessa reiluun nousuun, niin sitten säädettäis taas kohilleen.
3. Ehdottomasti näillä osallistujamäärillä pitäisi voida osallistua, kun nousu ylemmäksi on näillä kisamäärillä lähes mahdotonta.
4. Kannatan C-cupin uudelleen herättämistä, ei sen pitäisi olla keneltäkään pois.
5.
A. Voisi olla hyvä asia.
B. ok
C. Tätä voisi harkita->
kohta 5C ja kohta 6 vastaus pitäisi miettiä osittain myös yhteisenä kokonaisuutena. Mielestäni vanha Cup-voittajat voisivat palata ajamaan Cupin pisteistä myöhemmin, mutta millä aikavälillä/systeemillä eli jos voittaisi nyt cupin ja nousisi A-luokkaan ei ens vuonna voisi ajaa cup pisteistä niin olisiko hyvä jos seuraavana vuonna ei saisi A-luokassa riittävästi pisteitä ja putoaisi takaisin B-luokkaan ja voisi taas yhden välivuoden jälkeen ajaa Cup-pisteistä. Yksi vuosi tai jopa kaksikin ovat ehkä liian lyhyitä välivuosia. Mun mielestä ei tarviis erikseen erotella kuskeja ja karttureita tässä asiassa, vaan sallia molempien paluun cup-pisteisiin tietyn väliajan jälkeen cup-voiton jälkeen, edellyttäen tietty että on pudonnut takaisin B-luokkaan.
Turhat anelut luokan alenemisesta lajiryhmältä pitäisi jättää pois ja mieluummin selkeä sääntö miten putoaa automaattisesti.
terveisin
Lasse Vainikainen
Kuopio
1. Voi korvata ehdotetulla tekstillä.
2. Kyllä voi korottaa, riittääkö edes? 140-150 voisi olla jo riittävä näillä osallistujamäärillä. Mikäli osallistujamäärät lähtisivät jossain vaiheessa reiluun nousuun, niin sitten säädettäis taas kohilleen.
3. Ehdottomasti näillä osallistujamäärillä pitäisi voida osallistua, kun nousu ylemmäksi on näillä kisamäärillä lähes mahdotonta.
4. Kannatan C-cupin uudelleen herättämistä, ei sen pitäisi olla keneltäkään pois.
5.
A. Voisi olla hyvä asia.
B. ok
C. Tätä voisi harkita->
kohta 5C ja kohta 6 vastaus pitäisi miettiä osittain myös yhteisenä kokonaisuutena. Mielestäni vanha Cup-voittajat voisivat palata ajamaan Cupin pisteistä myöhemmin, mutta millä aikavälillä/systeemillä eli jos voittaisi nyt cupin ja nousisi A-luokkaan ei ens vuonna voisi ajaa cup pisteistä niin olisiko hyvä jos seuraavana vuonna ei saisi A-luokassa riittävästi pisteitä ja putoaisi takaisin B-luokkaan ja voisi taas yhden välivuoden jälkeen ajaa Cup-pisteistä. Yksi vuosi tai jopa kaksikin ovat ehkä liian lyhyitä välivuosia. Mun mielestä ei tarviis erikseen erotella kuskeja ja karttureita tässä asiassa, vaan sallia molempien paluun cup-pisteisiin tietyn väliajan jälkeen cup-voiton jälkeen, edellyttäen tietty että on pudonnut takaisin B-luokkaan.
Turhat anelut luokan alenemisesta lajiryhmältä pitäisi jättää pois ja mieluummin selkeä sääntö miten putoaa automaattisesti.
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
![Cool 8)](./images/smilies/icon_cool.gif)
terveisin
Lasse Vainikainen
Kuopio
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Hyvä että kuunnellaan mielipiteitä. Muutamaan kohtaan haluan kommentoida:
1. Tuo rengaspykälä on mielestäni kömpelö ja vanhentunut, eli joutaisi pois. Korvaavaksi ehdotettu muotoilu ei sekään ole ongelmaton: Mikä on tuo "asianmukainen hyväksymismerkintä"? E-merkintä? Joku muu? Kuka osaisi kertoa? Yksipyörävetoisella harrastaessa vetävään päähän on pakko löytää joku perus kesärengasta karkeampi vaihtoehto tai muuten jää moni paikka ajamatta, varsinkin märällä kelillä. Vaihtoehtoja esim. 15" koossa on todella vähän ja kisapaikoilla vähän ympärille vilkuillessa on silmiin osunut monesti "for racing use only" kumeja, eli suomeksi sanottuna rallirenkaita. Tähän saakka en ole tästä piitannut (meidän renkaissa on ollut E ja DOT ym. merkinnät), mutta jos sääntöihin lisätään sanatarkasti rallirenkaat kieltävä kohta niin pakkohan tätä on alkaa valvomaan. Tietynlaisissa olosuhteissa karkeamman renkaan käyttäminen tuo kuitenkin huomattavan edun suoritukseen.
Ymmärrän tuon vanhan säännön pointin niin, että on haluttu säästää kisamaastoja kaikista karkeimmilta kumeilta. Tänä päivänä kuitenkin esim. Ravin rengaskokoon löytyy melko helposti tieliikennekäyttöön hyväksyttyjä maastokumeja, jotka ovat karkeampia kuin pikkuauton kokoluokan rallirenkaat. Tuo ehdotettu sanamuoto siis hankaloittaisi "pikkuautoilla" harrastavien asemaa estämällä karkeakuvioisten renkaiden käytön juuri niiltä, jotka niitä eniten tarvitsevat. Itse ongelma maastoa kuluttavista renkaista ei poistuisi, koska maastureihin ne sallitaan edelleen pyörimään, koska ovat tielaillisia. Mielestäni autosuunnistuksessa tulee jatkossakin pystyä kilpailemaan mielekkäästi ilman nelivetomaasturia.
Sääntökohta 80.1 määrittää että osallistua saa vain ajoneuvoasetuksen mukaisessa kunnossa olevalla ajoneuvolla. Mielestäni tämä kattaa myös renkaat ja jos (määräaikais)katsastusmies tai poliisi ei ole nähnyt aiheeseen tarvetta puuttua niin mielestäni kilpailukatsastuksessakaan ei tähän ole tarvetta. Koko kohdan voisi mielestäni siis jättää pois. Vanha sääntökin on ollut aika salliva eikä mitään räikeitä väärinkäytöksiä ole (käsittääkseni) ollut, joten olisiko järkevää pyrkiä jatkamaan käytännön toimintaa samalla linjalla vaikka sääntöä muutettaisi poistamalla tuo tarpeeton kohta?
----------
6. Pidän Cup-sarjasta todella paljon juuri tällaisena portaana ylemmille tasoille. Sarja on mielekäs ja hyvä haaste harrastuksessa juuri vauhtiin päässeille ja pidempäänkin kisoja rauhallisella tahdilla kolunneille. Cupin menestyjät ovat pärjänneet hyvin myös SM-karkeloissa, joten en näe syytä miksi heille pitäisi suoda takaportti palata sekoittamaan sarjaa, jonka he ovat jo voittaneet. On hienoa että pääsee mukaan kilpailemaan jos luokka on pudonnut takaisin B:hen, mutta sarjapisteitä en tällaisille kilpailijapareille edelleenkään jakaisi.
- Antti
1. Tuo rengaspykälä on mielestäni kömpelö ja vanhentunut, eli joutaisi pois. Korvaavaksi ehdotettu muotoilu ei sekään ole ongelmaton: Mikä on tuo "asianmukainen hyväksymismerkintä"? E-merkintä? Joku muu? Kuka osaisi kertoa? Yksipyörävetoisella harrastaessa vetävään päähän on pakko löytää joku perus kesärengasta karkeampi vaihtoehto tai muuten jää moni paikka ajamatta, varsinkin märällä kelillä. Vaihtoehtoja esim. 15" koossa on todella vähän ja kisapaikoilla vähän ympärille vilkuillessa on silmiin osunut monesti "for racing use only" kumeja, eli suomeksi sanottuna rallirenkaita. Tähän saakka en ole tästä piitannut (meidän renkaissa on ollut E ja DOT ym. merkinnät), mutta jos sääntöihin lisätään sanatarkasti rallirenkaat kieltävä kohta niin pakkohan tätä on alkaa valvomaan. Tietynlaisissa olosuhteissa karkeamman renkaan käyttäminen tuo kuitenkin huomattavan edun suoritukseen.
Ymmärrän tuon vanhan säännön pointin niin, että on haluttu säästää kisamaastoja kaikista karkeimmilta kumeilta. Tänä päivänä kuitenkin esim. Ravin rengaskokoon löytyy melko helposti tieliikennekäyttöön hyväksyttyjä maastokumeja, jotka ovat karkeampia kuin pikkuauton kokoluokan rallirenkaat. Tuo ehdotettu sanamuoto siis hankaloittaisi "pikkuautoilla" harrastavien asemaa estämällä karkeakuvioisten renkaiden käytön juuri niiltä, jotka niitä eniten tarvitsevat. Itse ongelma maastoa kuluttavista renkaista ei poistuisi, koska maastureihin ne sallitaan edelleen pyörimään, koska ovat tielaillisia. Mielestäni autosuunnistuksessa tulee jatkossakin pystyä kilpailemaan mielekkäästi ilman nelivetomaasturia.
Sääntökohta 80.1 määrittää että osallistua saa vain ajoneuvoasetuksen mukaisessa kunnossa olevalla ajoneuvolla. Mielestäni tämä kattaa myös renkaat ja jos (määräaikais)katsastusmies tai poliisi ei ole nähnyt aiheeseen tarvetta puuttua niin mielestäni kilpailukatsastuksessakaan ei tähän ole tarvetta. Koko kohdan voisi mielestäni siis jättää pois. Vanha sääntökin on ollut aika salliva eikä mitään räikeitä väärinkäytöksiä ole (käsittääkseni) ollut, joten olisiko järkevää pyrkiä jatkamaan käytännön toimintaa samalla linjalla vaikka sääntöä muutettaisi poistamalla tuo tarpeeton kohta?
----------
6. Pidän Cup-sarjasta todella paljon juuri tällaisena portaana ylemmille tasoille. Sarja on mielekäs ja hyvä haaste harrastuksessa juuri vauhtiin päässeille ja pidempäänkin kisoja rauhallisella tahdilla kolunneille. Cupin menestyjät ovat pärjänneet hyvin myös SM-karkeloissa, joten en näe syytä miksi heille pitäisi suoda takaportti palata sekoittamaan sarjaa, jonka he ovat jo voittaneet. On hienoa että pääsee mukaan kilpailemaan jos luokka on pudonnut takaisin B:hen, mutta sarjapisteitä en tällaisille kilpailijapareille edelleenkään jakaisi.
- Antti
...eiku...
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Vois nyt oikeen ittekin kommentoida kun kerrankin oikeen pyydetään:
1. Nykykäytäntö on hankala, kuten Antti mainitsi niin ei-tieliikennekelpoisia renkaita on muissa kuin "maastureissa" paljon. Säännöissä ei voitane sallia minkään muun kuin tieliikennekelpoisten renkaiden käyttö, ihan juridisista syistä. Nykyinen käytäntö on sinänsä hyvä mutta sen kirjaaminen sääntöihin on huomattavan hankalaa. Jokatapauksessa vanha pykälä on vanhentunut.
2. SM-kilpailussa kyllä, varsinkin nykyisillä kisapituuksilla. Tähän liittyy myös kilpailujen enimmäismitta. Väitän että erot saa esille neljässäkin tunnissa, ei tarvita 8-tunnin kisoja.
3. Ei tätä kyllä ainakaan noudatettu ole... Mutta todellakin, kaikista luokista ainakin yhtä ylempään osallistuminen tulee sallia. C-luokituksella SM-kisaan ehkä ei.
4. Minimivaivalla B-cupin yhteyteen ehkä. Toki jos muulla tavoin (digiAS?) kilpailijamäärät lisääntyvät niin ilman muuta.
5.
a) Nousupisteet voisivat olla voimassa tietyn ajan, esimerkiksi vuoden tai kaksi vuotta. Tämä toki vaatii tarkempaa kirjanpitoa eli käytännössä jotain automaattista järjestelmää missä pisteiden laskenta on automatisoitu.
b) Kannatan luokkanousua vuoden lopussa. Kohdan a tapauksessa voimassa olevien pisteiden saavutettua rajan, seuraavan vuoden alusta luokka ylemmäksi. Tällöin pisteiden pitää nollautua.
c) Luokituksen lasku pitää olla automaattinen. Kun voimassa olevat pisteet ovat vuoden lopussa 0, seuraavana vuonna luokitus on pykälää alempi.
Tässä on kuitenkin vaarana "perälautaluokan" eli nykyisellään B-luokan turpoaminen, koska kaikki taukoa pitävät tai muuten harvoin ajavat tuppaavat putoamaan B-luokkaan.
6.
Kannatan että (B-)Cupin voi voittaa vain kerran. Voittaja nousee suoraan A-luokkaan jonka jälkeen luokitus normaalisti pisteiden mukaan. B-luokkaan pudonneille cup-voittajille ei enää lasketa cup-pisteitä, nousupisteitä CUP-kisoista tietysti normaalisti.
1. Nykykäytäntö on hankala, kuten Antti mainitsi niin ei-tieliikennekelpoisia renkaita on muissa kuin "maastureissa" paljon. Säännöissä ei voitane sallia minkään muun kuin tieliikennekelpoisten renkaiden käyttö, ihan juridisista syistä. Nykyinen käytäntö on sinänsä hyvä mutta sen kirjaaminen sääntöihin on huomattavan hankalaa. Jokatapauksessa vanha pykälä on vanhentunut.
2. SM-kilpailussa kyllä, varsinkin nykyisillä kisapituuksilla. Tähän liittyy myös kilpailujen enimmäismitta. Väitän että erot saa esille neljässäkin tunnissa, ei tarvita 8-tunnin kisoja.
3. Ei tätä kyllä ainakaan noudatettu ole... Mutta todellakin, kaikista luokista ainakin yhtä ylempään osallistuminen tulee sallia. C-luokituksella SM-kisaan ehkä ei.
4. Minimivaivalla B-cupin yhteyteen ehkä. Toki jos muulla tavoin (digiAS?) kilpailijamäärät lisääntyvät niin ilman muuta.
5.
a) Nousupisteet voisivat olla voimassa tietyn ajan, esimerkiksi vuoden tai kaksi vuotta. Tämä toki vaatii tarkempaa kirjanpitoa eli käytännössä jotain automaattista järjestelmää missä pisteiden laskenta on automatisoitu.
b) Kannatan luokkanousua vuoden lopussa. Kohdan a tapauksessa voimassa olevien pisteiden saavutettua rajan, seuraavan vuoden alusta luokka ylemmäksi. Tällöin pisteiden pitää nollautua.
c) Luokituksen lasku pitää olla automaattinen. Kun voimassa olevat pisteet ovat vuoden lopussa 0, seuraavana vuonna luokitus on pykälää alempi.
Tässä on kuitenkin vaarana "perälautaluokan" eli nykyisellään B-luokan turpoaminen, koska kaikki taukoa pitävät tai muuten harvoin ajavat tuppaavat putoamaan B-luokkaan.
6.
Kannatan että (B-)Cupin voi voittaa vain kerran. Voittaja nousee suoraan A-luokkaan jonka jälkeen luokitus normaalisti pisteiden mukaan. B-luokkaan pudonneille cup-voittajille ei enää lasketa cup-pisteitä, nousupisteitä CUP-kisoista tietysti normaalisti.
-
- Posts: 251
- Joined: Mon Sep 25, 2006 10:50 pm
- Location: jyväskylä
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
olen kyllä vetäytynyt aktiivikilpailemisesta, mutta kommentoin kuitenkin ykköskohtaan.
alkuperäinen sääntö tehtiin kai aikanaan niitä varten jotka ajoivat vanhat talvirallirenkaat loppuun AS-kesäkisoissa ja sen aikaisilla kilpailijamäärillä jälki oli tuhoisaa.
kokeilin viime kisavuosinani ns keskieuroopan kitkarenkaita. ne toimivat joitakin kisoja siirtymineen hienosti. useamman kisan jälkeen ne tyhjenivät yksi kerrallaan ilman mitään syytä. ilmeisesti runkorakenne ei kestänyt kivikoissa yms ajoa. kesärallirenkaat osoittautuivat parhaiksi yleiskisarenkaiksi. suuri vaiva oli tietysti aina vaihtaa ne kisapaikoilla alle ja pois.
alkuperäinen sääntö tehtiin kai aikanaan niitä varten jotka ajoivat vanhat talvirallirenkaat loppuun AS-kesäkisoissa ja sen aikaisilla kilpailijamäärillä jälki oli tuhoisaa.
kokeilin viime kisavuosinani ns keskieuroopan kitkarenkaita. ne toimivat joitakin kisoja siirtymineen hienosti. useamman kisan jälkeen ne tyhjenivät yksi kerrallaan ilman mitään syytä. ilmeisesti runkorakenne ei kestänyt kivikoissa yms ajoa. kesärallirenkaat osoittautuivat parhaiksi yleiskisarenkaiksi. suuri vaiva oli tietysti aina vaihtaa ne kisapaikoilla alle ja pois.
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
1. Itsekkin on tullut joskus käytettyä rallista jääneitä rallirenkaita as-kisoissa niiden hyvän kestävyyyden takia. Uskaltaa ajaa kivikossa ja juurakossa huolettomammin. Piti vielä käydä pihalla tarkistamassa, että mitä siellä kyljessä oikein lukee.
Osassa renkaista lukee, että ainoastaan kilpailukäyttöön ja osasta löytyy nuo merkinnät. Muistelen aikoja, jolloin vielä ajettiin ralleja, että vain talvella oli erivapaustodistus mukana piikkirenkaita varten.
2. Voisi nostaa.
3. Ehdottomasti pitäisi voida ajaa luokkaa ylempänä ilman pisterajoja.
Mielestäni c-luokkalaisten osallistumisesta SM-kisoihin ei ole ollut ongelmia suuremmalti. Mieleen tulee vain yksi poikkeustapaus lähivuosilta. Tämän vuoden ekassa SM-kisassa c-luokkalaiset jopa pääsivät nousupisteille ja palkinnoille A-luokassa. Viime vuosien vähäinen kilpailumäärä on aiheuttanut sen, että monet kilpailijat eivät ole nousseet luokkia ylemmäs, mutta kokemusta on kertynyt tasokkaista harkkareista.
4. Kyllä, C-cupille.
5. Edelliseen viitaten, luokkanousuihin pitäisi käyttää pidempää aikaväliä, kuin yksi vuosi. Tiedän monta c-luokan paria, jotka "kuuluisivat" jo vähintään B-luokkaan. Tämä voisi tehdä tilaa uusille aloittelijoille ja madaltaa heidän osallistumiskynnystä, kun on parempi mahdollisuus pärjätäkkin.
Osassa renkaista lukee, että ainoastaan kilpailukäyttöön ja osasta löytyy nuo merkinnät. Muistelen aikoja, jolloin vielä ajettiin ralleja, että vain talvella oli erivapaustodistus mukana piikkirenkaita varten.
2. Voisi nostaa.
3. Ehdottomasti pitäisi voida ajaa luokkaa ylempänä ilman pisterajoja.
Mielestäni c-luokkalaisten osallistumisesta SM-kisoihin ei ole ollut ongelmia suuremmalti. Mieleen tulee vain yksi poikkeustapaus lähivuosilta. Tämän vuoden ekassa SM-kisassa c-luokkalaiset jopa pääsivät nousupisteille ja palkinnoille A-luokassa. Viime vuosien vähäinen kilpailumäärä on aiheuttanut sen, että monet kilpailijat eivät ole nousseet luokkia ylemmäs, mutta kokemusta on kertynyt tasokkaista harkkareista.
4. Kyllä, C-cupille.
5. Edelliseen viitaten, luokkanousuihin pitäisi käyttää pidempää aikaväliä, kuin yksi vuosi. Tiedän monta c-luokan paria, jotka "kuuluisivat" jo vähintään B-luokkaan. Tämä voisi tehdä tilaa uusille aloittelijoille ja madaltaa heidän osallistumiskynnystä, kun on parempi mahdollisuus pärjätäkkin.
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Jahas, pitkät sepustukset katosivat bittiavaruuteen, joten tässä nyt sitten lyhyemmät.
2. Kustannukset nousee, pitää voida nostaa myös osallistumismaksujen rajaa.
Mietittävä kuitenkin riittäisikö lyhyemmät pyöritykset SM-luokkaankin.
3. Korjaisin ensisijaisesti luokkanousun sääntöjä muuttamalla (kohta5). Todellisuus on että 5 pistettä vaatii pakosta useammalla alueella kilpailua.
4. Kannatan. Voisiko kansallisia muuttaa C-Cupeiksi? Reitit ei mielestäni tarvitsisi muutoksia, mutta näin saataisiin myös C-luokalle oikea kansallinen arvo. toki kansallisia on nykyisin hyvin vähän, mutta esim. NEZin yhteydessä voisi eri päivinä olla C-Cup ja CUP
Sääntömuutoksella ei saisi kuitenkaan estää C-luokan pareja ottamasta osaa CUPiin silloin kun haluaa jo hakea lisää haasteita.
5. Pidemmät rajat ehdottomasti. Voisi olla vaikka kerrasta heti viisi vuotta. Nousu pisteet sitten sen mukaisesti, esim. C-->B 5v/30pistettä?
Nousupisteiden sopivuudesta C-->B ja B-->A voitte kokeneemmat itsekin miettiä tai järjestää erillisen neuvoa antavan äänestyksen.
Samalla luokkanousussa annettava mahdollisuus kilpailla kausi loppuun aloittamassaan luokassa. Mahdollistaa osallistumisen aluemestaruuksiin, C-Cupiin ja CUPiin. Toki loppukauden nousupisteet menisivät sitten haaskuuseen, jonka vuoksi sallittava myös välitön nousu, mutta ei mitään pomppoilua.
Jättäisin luokan laskuun anomisperusteen. Jos ei ole ollenkaan kilpailuja viiteen vuoteen takana voisi luokkanousu olla hyvinkin perusteltua. Toisaalta jos muutamia vuosia on aina yhden sijan päässä nousupisteistä, ei välttämättä luokan laskussa olisi järkeä.
6. Mietittävä luokkamuutosten kanssa yhdessä. ymmärrän ettei haluta vanhoja pareja sotkemaan nykyisten kilpailua, mutta jos on kerta ollut kauan poissa lajin parista niin miksi ei saisi tulla takaisin siihen luokkaan johon tuntee itsensä paremmin kuuluvan?
Toivottavasti saatte apua kaikista tulleista vastauksista lajin eteenpäinviemisessä.
T. Jarno Kotajärvi (c-luokka, harkkarisarjoja kierrelty, kansallisiakin muutama ja parissa CUPissakin hännillä, niin kuskina kuin kartturina)
2. Kustannukset nousee, pitää voida nostaa myös osallistumismaksujen rajaa.
Mietittävä kuitenkin riittäisikö lyhyemmät pyöritykset SM-luokkaankin.
3. Korjaisin ensisijaisesti luokkanousun sääntöjä muuttamalla (kohta5). Todellisuus on että 5 pistettä vaatii pakosta useammalla alueella kilpailua.
4. Kannatan. Voisiko kansallisia muuttaa C-Cupeiksi? Reitit ei mielestäni tarvitsisi muutoksia, mutta näin saataisiin myös C-luokalle oikea kansallinen arvo. toki kansallisia on nykyisin hyvin vähän, mutta esim. NEZin yhteydessä voisi eri päivinä olla C-Cup ja CUP
Sääntömuutoksella ei saisi kuitenkaan estää C-luokan pareja ottamasta osaa CUPiin silloin kun haluaa jo hakea lisää haasteita.
5. Pidemmät rajat ehdottomasti. Voisi olla vaikka kerrasta heti viisi vuotta. Nousu pisteet sitten sen mukaisesti, esim. C-->B 5v/30pistettä?
Nousupisteiden sopivuudesta C-->B ja B-->A voitte kokeneemmat itsekin miettiä tai järjestää erillisen neuvoa antavan äänestyksen.
Samalla luokkanousussa annettava mahdollisuus kilpailla kausi loppuun aloittamassaan luokassa. Mahdollistaa osallistumisen aluemestaruuksiin, C-Cupiin ja CUPiin. Toki loppukauden nousupisteet menisivät sitten haaskuuseen, jonka vuoksi sallittava myös välitön nousu, mutta ei mitään pomppoilua.
Jättäisin luokan laskuun anomisperusteen. Jos ei ole ollenkaan kilpailuja viiteen vuoteen takana voisi luokkanousu olla hyvinkin perusteltua. Toisaalta jos muutamia vuosia on aina yhden sijan päässä nousupisteistä, ei välttämättä luokan laskussa olisi järkeä.
6. Mietittävä luokkamuutosten kanssa yhdessä. ymmärrän ettei haluta vanhoja pareja sotkemaan nykyisten kilpailua, mutta jos on kerta ollut kauan poissa lajin parista niin miksi ei saisi tulla takaisin siihen luokkaan johon tuntee itsensä paremmin kuuluvan?
Toivottavasti saatte apua kaikista tulleista vastauksista lajin eteenpäinviemisessä.
T. Jarno Kotajärvi (c-luokka, harkkarisarjoja kierrelty, kansallisiakin muutama ja parissa CUPissakin hännillä, niin kuskina kuin kartturina)
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Hiukan vanha ketju, mutta kun vasta nyt huomasin niin kommentoin tuota ykköskohtaa, eli rengaspykälää, siitä kun on joskus ollut nykyisellä pykälälläkin vääntöä kisakatsastuksessa...
Mikä on tieliikennelaillinen ja hyväksytty rengas? Jos tuollainen teksti tulee sääntöihin niin ensin pitäisi olla selvillä tarkasti mikä rengas täyttää tieliikenne määräykset.
"For racing only", rengasvalmistajan informatiivinen teksi, estää asiakasta vetämästä rengasyhtiötä oikeuteen jos rengas meneekin sileäksi tuhannen kilometrin ajolla tai tapahtuu onnettomuus josta asiakas mielestään voisi syyttää valmistajaa. Ei merkitse mitään sen suhteen onko rengas tieliikennekelpoinen vai ei. Vastaava informatiivinen teksti "M+S" mud + snow, eli suomessa tunnettu talvirenkaana (jenkithän laittaa tuon tekstin myös karkeakuvoisiin kesärenkaisiin), silti tällä saa laillisesti ajaa kesällä. Ja jos joku vielä epäilee niin mulla pitäisi olla tallessa renkaat joissa on tuo racing only-merkintä ja myös e-hyväksyntä, taisivat olla Yokohaman tekeleet.
E-hyväksyntä? No silloin rengas on ainakin laillinen, mutta missään ei kielletä ajamasta ei-e-hyväksytyllä renkaallakaan. 60-luvun rättirengas ilman e-hyväksyntää on ihan yhtä laillinen tänä päivänä, jos vaan rengas on ehjä ja pintaa riittää.
Autosuunnistusauton olen lukuisia kertoja katsastanut kesärallirenkailla, ja ainoa kerta kun niistä on mainittu oli iskaritestin yhteydessä että ei tule ihan luotettavaa tulosta kun on noin jäytkät renkaat alla.
Mikä on tieliikennelaillinen ja hyväksytty rengas? Jos tuollainen teksti tulee sääntöihin niin ensin pitäisi olla selvillä tarkasti mikä rengas täyttää tieliikenne määräykset.
"For racing only", rengasvalmistajan informatiivinen teksi, estää asiakasta vetämästä rengasyhtiötä oikeuteen jos rengas meneekin sileäksi tuhannen kilometrin ajolla tai tapahtuu onnettomuus josta asiakas mielestään voisi syyttää valmistajaa. Ei merkitse mitään sen suhteen onko rengas tieliikennekelpoinen vai ei. Vastaava informatiivinen teksti "M+S" mud + snow, eli suomessa tunnettu talvirenkaana (jenkithän laittaa tuon tekstin myös karkeakuvoisiin kesärenkaisiin), silti tällä saa laillisesti ajaa kesällä. Ja jos joku vielä epäilee niin mulla pitäisi olla tallessa renkaat joissa on tuo racing only-merkintä ja myös e-hyväksyntä, taisivat olla Yokohaman tekeleet.
E-hyväksyntä? No silloin rengas on ainakin laillinen, mutta missään ei kielletä ajamasta ei-e-hyväksytyllä renkaallakaan. 60-luvun rättirengas ilman e-hyväksyntää on ihan yhtä laillinen tänä päivänä, jos vaan rengas on ehjä ja pintaa riittää.
Autosuunnistusauton olen lukuisia kertoja katsastanut kesärallirenkailla, ja ainoa kerta kun niistä on mainittu oli iskaritestin yhteydessä että ei tule ihan luotettavaa tulosta kun on noin jäytkät renkaat alla.
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Terve.
Oskarin yöajon kisakatsatuksessa 1.9. törmäsin itse ensikertaa tähän rengaspykälään. Pakko myöntää, ettei minulla ollut mitään tietoa noista renkaita koskevista säädöksistä, kun ei rallirenkailla ole juurikaan tullut ajeltua. Kuitenkin muutama kisa on noilla samoilla renkailla ehditty ajella ilman huomautuksia.
No kilpailemaan päästiin kyllä tuolloinkin, mutta katsastuksessa kerrottiin, ettei renkaista löydy tielíikennehyväksynnästä kertovaa leimausta.
Ajattelin, että uudemmista renkaissa tarvittavat leimaukset löytyy. Eilen olin menossa rengaskaupoille ostamaan uusia Black Rocketteja ja yllätyin kun kerrottiin, ettei ne ole tieliikennehyväksyttyjä. Kaupat jäi tekemättä.
Nyt tässä mietitään, että pitäisikö ensi viikonlopuksi vaihtaa alle siviilirenkaat vai antaa noiden olla. Meidän körötellessä kestää kyllä siviilirengaskin, mutta onhan rallikumit tukevamman tuntuiset renkaat suunnistella kuin kapeat ja korkeat siviilirenkaat.
Mitä leimoja noista renkaista pitäisi löytyä, että olisivat liikennekelpoiset? Onko muita kuin e-hyväksyntä?
Osaisiko joku vinkata edullisia tieliikennekelpoisia 13' rallirenkaita?
-Janne Raitala
Oskarin yöajon kisakatsatuksessa 1.9. törmäsin itse ensikertaa tähän rengaspykälään. Pakko myöntää, ettei minulla ollut mitään tietoa noista renkaita koskevista säädöksistä, kun ei rallirenkailla ole juurikaan tullut ajeltua. Kuitenkin muutama kisa on noilla samoilla renkailla ehditty ajella ilman huomautuksia.
No kilpailemaan päästiin kyllä tuolloinkin, mutta katsastuksessa kerrottiin, ettei renkaista löydy tielíikennehyväksynnästä kertovaa leimausta.
Ajattelin, että uudemmista renkaissa tarvittavat leimaukset löytyy. Eilen olin menossa rengaskaupoille ostamaan uusia Black Rocketteja ja yllätyin kun kerrottiin, ettei ne ole tieliikennehyväksyttyjä. Kaupat jäi tekemättä.
Nyt tässä mietitään, että pitäisikö ensi viikonlopuksi vaihtaa alle siviilirenkaat vai antaa noiden olla. Meidän körötellessä kestää kyllä siviilirengaskin, mutta onhan rallikumit tukevamman tuntuiset renkaat suunnistella kuin kapeat ja korkeat siviilirenkaat.
Mitä leimoja noista renkaista pitäisi löytyä, että olisivat liikennekelpoiset? Onko muita kuin e-hyväksyntä?
Osaisiko joku vinkata edullisia tieliikennekelpoisia 13' rallirenkaita?
-Janne Raitala
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Rengaspykälä on hieman tulkinnanvarainen kaiken kaikkiaan, kuten tuossa Åkekin edellä todistaa. Hyvin vanhoissa renkaissa ei ole E-hyväksyntöjä eikä DOT-leimoja, koska niitä ei ole aikanaan vaadittu. E-hyväksyntä siis kertoo, että niitä saa _myydä_ tieliikennekäyttöön. Missään ei sen sijaan sanota, miten vanhalla renkaalla saa vielä ajaa (kunhan siinä on 1.6mm pintaa).
Jos kuitenkin haluaa pelata varman päälle kisakatsastuksissa, niin e-hyväksyttyjä rallirenkaitakin on. Myö ajettiin Cliolla Malatesta M35:t edessä. Sillon sai vielä Vannetukulta mutta nyt ei näy enää olevan listalla. Ulukomailta kyllä: https://www.rallybanden.com/en_GB/c-248 ... testa-m35/. Muitakin rally/autocross/offroad renkaita löytyy pikkukokoisina.
OFFTOPIC: [Ps. Meillä edelleen kaupan käytetyt 165/70R14 Malatestat + 175/70R14 nypityt nastat taakse johonkin pieneen eturapsuun. 4x100 vanteilla jos sattuu jako sopimaan tai ilman jos ei.]
Jos kuitenkin haluaa pelata varman päälle kisakatsastuksissa, niin e-hyväksyttyjä rallirenkaitakin on. Myö ajettiin Cliolla Malatesta M35:t edessä. Sillon sai vielä Vannetukulta mutta nyt ei näy enää olevan listalla. Ulukomailta kyllä: https://www.rallybanden.com/en_GB/c-248 ... testa-m35/. Muitakin rally/autocross/offroad renkaita löytyy pikkukokoisina.
OFFTOPIC: [Ps. Meillä edelleen kaupan käytetyt 165/70R14 Malatestat + 175/70R14 nypityt nastat taakse johonkin pieneen eturapsuun. 4x100 vanteilla jos sattuu jako sopimaan tai ilman jos ei.]
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Black Rocket renkaat EI ole Tieliikenne kelpoisia
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/1992 ... p451780192
... lainaus alkaa
6 luku
Auto
36 §
Renkaat
1. Auton renkaiden, pinnoitettuja renkaita lukuun ottamatta, tulee olla e-hyväksytyt EY:n neuvoston antaman direktiivin 92/23/ETY mukaisesti, E-hyväksytyt säännön n:o 30/02, 54 tai 64 mukaisesti tai täyttää FMVSS-standardin n:o 109 vaatimukset.
2. Pinnoitetussa renkaassa tulee olla merkintä renkaan koosta ja kantavuusluokasta sekä renkaan molemmilla puolilla pysyvä merkintä "Pinnoitettu - Regummerad".
3. Henkilöautonrenkaan kulutuspinnan uria ei saa lisätä eikä syventää. Muuhun renkaaseen saa tartuntakyvyn parantamiseksi tehdä lisäuria alkuperäisten urien suurimpaan syvyyteen asti tai teräskudoksisessa renkaassa renkaan valmistajan sallimaan suurimpaan syvyyteen asti.
...lainaus loppuu
Eli ei tarvitse löytyä mitään hyväksyntämerkintöjä pinnoitetusta gummista, jos joku nyt löytää tuon lakipkälän kumoavan informaation niin laittakoon esille, en usko että edes Åke löytää![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Näin ollen case closed
-e-
... lainaus alkaa
6 luku
Auto
36 §
Renkaat
1. Auton renkaiden, pinnoitettuja renkaita lukuun ottamatta, tulee olla e-hyväksytyt EY:n neuvoston antaman direktiivin 92/23/ETY mukaisesti, E-hyväksytyt säännön n:o 30/02, 54 tai 64 mukaisesti tai täyttää FMVSS-standardin n:o 109 vaatimukset.
2. Pinnoitetussa renkaassa tulee olla merkintä renkaan koosta ja kantavuusluokasta sekä renkaan molemmilla puolilla pysyvä merkintä "Pinnoitettu - Regummerad".
3. Henkilöautonrenkaan kulutuspinnan uria ei saa lisätä eikä syventää. Muuhun renkaaseen saa tartuntakyvyn parantamiseksi tehdä lisäuria alkuperäisten urien suurimpaan syvyyteen asti tai teräskudoksisessa renkaassa renkaan valmistajan sallimaan suurimpaan syvyyteen asti.
...lainaus loppuu
Eli ei tarvitse löytyä mitään hyväksyntämerkintöjä pinnoitetusta gummista, jos joku nyt löytää tuon lakipkälän kumoavan informaation niin laittakoon esille, en usko että edes Åke löytää
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Näin ollen case closed
-e-
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Jos yritys ei ole makanut tieliikkekelpoisuus renkaille hyväksyntää niin eivät ole tieliikkene kelpoisia renkaita
eeron turha nyt puhuu pinnoituksesta.
eeron turha nyt puhuu pinnoituksesta.
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Lueskelin hiukan noita direktiivejä jotka tämän rengashässäkän takana nyt on ja mihin pekka viittaa ja toisaalta johon itse linkkasin tuossa edellä.
Nythän on niin että on kaksi tavallaan eri asiaa: renkaan käyttö ja renkaan valmistus/myynti. Edelleen on voimassa se tosiasia että edellä linkkaamani renkaiden käyttö on aivan validi, yhä saa käytttää aivan laillisesti sellaisia renkaita jotka ovat edellämainitun mukaiset, yhtäkään autoa ei tartte parkkiin sentakia laittaa että niistä ei e-merkintää löytyisi, pinnatut renkaat pinnoitettu merkinnällä kelpaa.
Tirektiivi 92/23/ETY kertoo kohdassaan 108 miten renkaiden pinnoitusprosessi menee noin niinku valmistajan puolelta, http://www.autonrengasliitto.fi/arl/wp- ... su2012.pdf , sivu 17 voi lukaista lisää.
Renkaathan säilyvät aivan uudenveroisina kun ne pimeässä, viileässä säilyttää ja hiukan sillointällöin pyyhkeilee jarrunesteellä, jolloin kukaan ei voi tietää milloin renkaat ovat hankittu
Itse ainakin olen senverran nuuka, että jos halvalla tavaraa saa niin silloin ostetaan ja säilötään hyvin tulevaisuutta varten, niinhän se jo on ollu vanhallakansalla näin syksyllä tapana eli ei muuta ku sienimettään.
-e-
Nythän on niin että on kaksi tavallaan eri asiaa: renkaan käyttö ja renkaan valmistus/myynti. Edelleen on voimassa se tosiasia että edellä linkkaamani renkaiden käyttö on aivan validi, yhä saa käytttää aivan laillisesti sellaisia renkaita jotka ovat edellämainitun mukaiset, yhtäkään autoa ei tartte parkkiin sentakia laittaa että niistä ei e-merkintää löytyisi, pinnatut renkaat pinnoitettu merkinnällä kelpaa.
Tirektiivi 92/23/ETY kertoo kohdassaan 108 miten renkaiden pinnoitusprosessi menee noin niinku valmistajan puolelta, http://www.autonrengasliitto.fi/arl/wp- ... su2012.pdf , sivu 17 voi lukaista lisää.
Renkaathan säilyvät aivan uudenveroisina kun ne pimeässä, viileässä säilyttää ja hiukan sillointällöin pyyhkeilee jarrunesteellä, jolloin kukaan ei voi tietää milloin renkaat ovat hankittu
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
-e-
Re: Sääntömuutosehdotuksia 2018
Tämä ei pidä täysin paikkaansa. 13.9.2006 jälkeen valmistetut Black Rocketit ei ole tieliikennekeloisia, koska siitä alkaen on vaadittu myös pinnoitetulle renkaalle e-hyväksyntä. Tätä ennen valmistetut Rocketit ovat tieliikennekelpoisia.pekka wrote:Black Rocket renkaat EI ole Tieliikenne kelpoisia